Relativně častým mýtem přetrvávajícím v české společnosti je, že máme příliš mnoho vysokoškoláků.
Data Indexu prosperity, společného projektu České spořitelny a datového portálu Evropa v datech, který měří a analyzuje prosperitu Česka a porovnává ji s ostatními evropskými zeměmi, však ukazují, že máme naopak jeden z nejnižších podílů mladých lidí s vysokoškolským vzděláním v rámci EU.
Unijní průměr v populaci ve věku 25 až 34 let činí 44,9 procenta, v Česku to je jen 33,7 procenta, což odpovídá 24. příčce. V rámci širší populace, tj. ve věku 25 až 64 let, má v Česku dokončené vysokoškolské vzdělání jen 27 procent lidí, což je třetí nejmenší podíl v EU. Jednou z příčin tohoto stavu je i kvalita školství.
Česko do vzdělávání svých obyvatel neinvestuje málo. 4,9 procenta HDP představuje téměř eurounijní průměr, který je 4,8 procenta HDP. Je pravdou, že státy s vyšší kvalitou vzdělávání a výzkumu mají na tyto oblasti obecně v přepočtu na HDP vyšší výdaje, čisté zvýšení rozpočtu na edukaci ještě nutně nezvyšuje její celkovou úroveň.
„Například Lotyšsko financuje vzdělávání a výzkum podobným podílem HDP jako Česko, celkově se však v unijním srovnání umístilo až na 20. příčce. Naopak Německo v přepočtu na HDP podporuje tuto oblast menším podílem, ačkoliv kvalita tamějšího vzdělávání a výzkumu se pohybuje, podobně jako u nás, na lehce nadprůměrné úrovni,“ říká Milan Mařík z projektu Evropa v datech.
Zásadní je však to, jak efektivně jsou peníze využívány. V investicích do předškolního a základního vzdělání jsme v Evropě na chvostu, a právě to podle ekonomů nejvíc určuje výsledky vzdělávání.
„Musíme se začít učit potřebné kompetence, ne fakta: podnikavost, schopnost řešit problémy, schopnost se učit a další. To zase tolik nestojí, když z toho uděláme prioritu. I proto v rámci Druhé ekonomické transformace podporujeme projekt Měníme osnovy, který se proměnou učiva zabývá,“ říká Martin Wichterle, majitel Wikov Industry a ambasador Druhé ekonomické transformace.
Výsledky PISA testů (Program pro mezinárodní hodnocení studentů, který zastřešuje OECD) ukázaly, že jen zhruba polovina 15letých českých studentů má tzv. růstové myšlení. Tedy že věří, že vlastním snažením se mohou zlepšovat.
„To je strašně nízké číslo, v Dánsku nebo Estonsku je to více než 75 procent,“ upozorňuje hlavní ekonom České spořitelny David Navrátil a vysvětluje, proč bychom měli bít na poplach. „Růstové myšlení je spojené s vyšší sebedůvěrou, s vyššími cíli, ambicemi a naopak s nižším strachem ze selhání. Neumíme motivovat studenty, neumíme je naučit pracovat s chybou… Ale umíme je naučit vyjmenovat deset láčkovců.“
Podle Navrátila potřebujeme zvýšit kvalitu jak vysokých škol, tak zároveň i kvalitu a dostupnost vzdělávání na nižších stupních. „V mé rodné Orlové, která nevychází nejlépe v průzkumech kvality života, více než osm procent žáků nedokončí ani základní školu. To je hrozný a neomluvitelný výsledek vzdělávacího systému, který není schopen naučit mladé lidi základní kompetence a dovednosti. To ve slabších lokalitách vede k zabetonování nízké prosperity.“
Vzdělaná společnost přitom tvoří jeden ze základních kamenů prosperující země, potažmo ekonomiky. Vyšší vzdělání a specializace mimo jiné podporují odklon české ekonomiky od principu „montovny“ k „mozkovně“. A to za předpokladu kvalitního vzdělání a schopnosti udržet absolventy v Česku.
Čeští žáci překonávají většinu Evropy v čtenářských schopnostech
Ve všech indikátorech, skrze které je v rámci Indexu prosperity hodnocena úroveň vzdělávání a výzkumu, si letos Česko buď mírně pohoršilo, anebo setrvalo na loňské pozici.
Výjimkou jsou dovednosti 15letých žáků. Podle Programu pro mezinárodní hodnocení studentů (PISA) dosáhli tuzemští 15letí žáci v posledním unijním srovnání čtvrtého nejlepšího výsledku ve čtenářských dovednostech, dobré skóre ale získali i v matematice a přírodních vědách. Zatímco podle předchozích dat z roku 2018 souhrn těchto dovedností mladých Čechů odpovídal 11. nejvyšší úrovni v EU, výsledky letošní analýzy vidí naši mládež na páté příčce.
Výzkumníci v rámci PISA hodnotí žáky ve třech klíčových kategoriích – matematice, čtení a přírodních vědách (v Indexu prosperity Česka – viz tabulka – jsou tyto tři kategorie spojeny a čím vyššího výsledku země dosáhly, tím lepší umístění získaly) potažmo jak dokáží znalosti nabité ve škole uplatnit.
Čeští žáci se ve všech kategoriích umístili v nejlepší desítce – nejlépe ve čtení (čtvrté místo v EU), naopak nejhoršího výsledku dosáhli v matematice (sedmé místo v EU).
Podle analytičky České spořitelny Terezy Hrtúsové je vždy dobré sledovat vztah mezi vzděláním a strukturou ekonomiky, potažmo potřebami trhu práce, a novými trendy.
„Sice patříme mezi státy s nízkým podílem vysokoškolsky vzdělaných obyvatel, na druhou stranu se nepotýkáme s vysokou mírou překvalifikovanosti absolventů ve věku 25 až 34 let. Na pozicích, které nevyžadují vysokoškolské vzdělání, jich pracuje 18 procent.“ V Řecku tato míra činí 39 procent, v sousedním Slovensku 28 procent.
„Efektivitě vysokoškolského vzdělávání by každopádně pomohla větší dostupnost kratších studijních programů. Česko bohužel patří mezi státy, které tyto programy prakticky nenabízejí. V zemích OECD přitom činí podíl studentů, kteří disponují titulem ze zkráceného studia, v průměru 16 procent. V Rakousku, Španělsku či USA tento podíl přesahuje 40 procent,“ dodává Hrtúsová.
Češi příliš nevyužívají ani dalšího možného vzdělávání včetně rekvalifikačních kurzů. Během posledních čtyř měsíců (před sběrem dat) se takového kurzu účastnilo 8,3 procenta Čechů (ve věku 25–74 let), což je o zhruba třetinu nižší hodnota než unijní průměr (12,7 %).
Úroveň kvality českého vzdělávání a výzkumu zůstává podle srovnání nabízeného Indexem prosperity více méně stejná a v rámci evropské sedmadvacítky letos odpovídá 14. pozici.
Nejlepším výsledkem v této oblasti se mohou pochlubit severské země. První místo si od roku 2022 drží Švédsko, na druhém místě je Finsko, letos skandinávské země v TOP trojce doplnilo Dánsko.
Za úspěchem finského školství je podle Kateřiny Konrádové z neziskové organizace Učitel naživo třeba vidět i to, že je finančně přístupné pro všechny.
„Kvalita finského vzdělávání je výsledkem několika desítek let práce, ale mezi jeho tři klíčové atributy patří bezplatnost, nevytváření bariér v přístupu ke vzdělávání a využití potenciálu opravdu každého dítěte. Dále prestiž učitelské profese a důvěra s tím spojená a v neposlední řadě kvalitní příprava a rozvoj učitelů a ředitelů.“
Nižší kvalita vzdělávání a výzkumu trápí zejména východní a jižní Evropu s výjimkou Estonska a Španělska. Nejhorších hodnot dosahují Rumunsko, Bulharsko a Řecko.
Index prosperity Česka
Společný výzkum České spořitelny a datového portálu Evropa v datech měří a analyzuje prosperitu Česka a porovnává ji s ostatními evropskými zeměmi. Index pojímá prosperitu v širokém socioekonomickém rámci a neměří pouze výkonnost ekonomiky, ale také faktory, jako jsou kvalita života, vzdělání, zdraví nebo bydlení.
Index vychází z analýzy veřejných datových zdrojů (Eurostat, OECD apod.) a analytických dat České spořitelny. Navazuje na stejnojmenný projekt z loňského roku. Více na www.indexprosperity.cz.
Vybrané dílčí ukazatele Indexu prosperity:
- Stav ekonomiky.
- Vzdělávání a výzkum.
- Kvalita trhu práce.
- Digitalizace a infrastruktura.
- Bydlení.
- Prostředí pro podnikatele.
Seznam Zprávy jsou mediálním partnerem Indexu prosperity Česka.