10.1.2016 – Směnný obchod je mnohdy řazen spíše do doby minulé. Měl však své výhody a v mnohých případech může mít i dnes. Pokud se chce vlastník nemovitosti stěhovat, jako první ho většinou napadne prodej a následná koupě nového bydlení. Čeká ho tedy celá řada papírování a také určitá rizika. Pokud ale na druhé straně stojí majitel bytu, který má stejné úmysly a jejich byty jsou oboustranně možným řešením, je čas uvažovat o směně.
Směnný obchod s realitami má samozřejmě mnohem širší využití. Není nutné směňovat vždy stejný druh nemovitosti. Směnný obchod je tak vhodný i pro lidi, kteří chtějí prodat svůj byt a následně peníze investovat do pozemku nebo jiné nemovitosti. Směna je pro ně mnohem jednodušším řešením, než prodej a následná koupě. Navíc směňovat může fyzická i právnická osoba, tudíž i firma může využít tento jednoduchý nástroj pro majetkové převody.
Základem takového obchodu je směnná smlouva, která je upravena dle nového Občanského zákoníku. „Ustanovení o kupní smlouvě se přiměřeně použijí i na smlouvu, podle které si smluvní strany směňují věc za věc, a to tak, že každá ze stran je považována ohledně věci, kterou směnou dává, za stranu prodávající, a ohledně věci, kterou směnou přijímá, za stranu kupující,“ je stanoveno ustanovením § 611 zákona č. 89/2012 Sb.
Směna může proběhnout i v případě, že majetek obou stran není stejné hodnoty. Rozdíl samozřejmě musí majitel nemovitosti s nižší cenou doplatit. Obě strany se samozřejmě nevyhnou povinnosti zaplatit daň z nabytí nemovitých věcí. Výjimkou je směna družstevních bytů, kdy se jedná pouze o převod členských práv a povinností spojených s členstvím v bytovém družstvu. V takovém případě daň z převodu nemovitosti nikdo neplatí.
Směnný obchod s realitami lze samozřejmě aplikovat jen v některých případech. Mnohdy je spíše náhoda, že vlastník nemovitosti najde takového kupce, od kterého by zároveň chtěl realitu koupit. Pokud se už taková náhoda stane, směnná smlouva je tím nejlepším řešením pro obě strany.
Lenka Doleželová