Zdroj:
Markus Spiske/Unsplash
Přestupné roky – a důvod, proč je vždy jednou za čtyři roky jeden den navíc, zná jistě každý. Měření času ale musí být mnohem přesnější. Existují i takzvané přestupné sekundy, které se ještě donedávna přidávaly k aktuálnímu času. Způsobovaly ale technické problémy, a to zvlášť u GPS i dalších technologií, které jsou provázány s přesným časovým údajem. Jak to s nimi bude v dalších letech?
Přestupné roky jsou dobře známé, protože je těžké je přehlédnout. V jejich případě se únor prodlužuje o jeden den. Existují ale také přestupné sekundy, které byly uměle vkládány od roku 1972 na konci června nebo na konci prosince. Došlo k tomu celkem 27krát.
V pozadí je skutečnost, že naše planeta rotuje kolem své osy o něco pomaleji, takže v souladu se stávající definicí jedné sekundy nelze její otočení o 360 stupňů vyjádřit v celých sekundách. Den proto netrvá přesně 86 400 sekund, ale o zlomek sekundy více. Z toho důvodu se do světového koordinovaného času (UTC) čas od času vkládá takzvaná přestupná sekunda. Poté se atomový čas a univerzální čas, vycházející z rotace Země, opět shodují.
Přestupná sekunda ale v minulosti už způsobila řadu problémů, a proto je téměř jisté její zrušení. Mezinárodní organizace pro poskytování dat a standardů, týkajících se rotace Země (IERS), oznámila, že v roce 2024 se už přestupná sekunda nebude přidávat.
Přestupná sekunda způsobovala problémy
Zdroj:
Markus Spiske/Unsplash
Poslední přestupná sekunda byla přidána na konci prosince 2016. V běžném životě na této korekci záleží jen sotva, nicméně technologiím a technickým systémům, které spoléhají na přesné časové údaje, to způsobovalo zbytečné problémy.
O vkládání nových přestupných sekund se rozhoduje v poměrně krátkém čase, takže na rozdíl od přestupných roků zde není žádná pravidelnost.
Vezměme si například GPS: satelitní navigace pracuje s přesnými časovými údaji. Aby se zabránilo vychýlení z kurzu přestupnými sekundami, používá GPS vlastní atomový čas bez přestupných sekund. Čas GPS je proto v současnosti o 18 sekund před UTC, přičemž rozdíl je přenášen v GPS signálu.
Počítače a software ale v mnoha případech nejsou konstruovány s takovou prozíravostí a ohledem i na tyto jemné časové korekce. Proto se v této souvislosti opakovaně objevovaly problémy. Zejména krátké intervaly aplikace přestupných sekund, které jsou pouhých šest měsíců, například provozovatelům velkých datových center ztěžují přizpůsobení jejich systémů.
Doposud se přidávaly vždy jen sekundy. Může se ale stát, že do budoucna budou muset být naopak odstraněny, aby se sladil atomový a astronomický čas. Což ovšem neznamená, že by to snad mohlo být méně náročné.
Konec přestupné sekundy: máme se snad připravit na přestupnou hodinu?
Konec přestupné sekundy je téměř jistý. Od roku 2035 má být zavádění dalších přestupných sekund pozastaveno – přinejmenším se to alespoň plánuje. Definitivní rozhodnutí o změně přístupu má být učiněno v roce 2026.
Jak se ale do budoucna vypořádat s rostoucími časovými rozdíly? Současný systém je takový, že pokud rozdíl mezi mezinárodním atomovým časem a časem astronomickým překročí 0,9 s, přidá se k mezinárodnímu atomovému času jedna sekunda.
Jeden z návrhů počítá s celou přestupnou hodinou namísto často vkládaných přestupných sekund. Už se ale nedozvíme, jaký by to mělo dopad. Další přestupná hodina by totiž přicházela v úvahu až kolem roku 2600.
Dalším krokem tedy pravděpodobně bude nalezení nového maxima rozdílu mezi UTC a UT1, tedy mezi časovým údajem vycházejícím z atomových hodin a časem, který nejvěrněji zobrazuje rotaci Země.